Alkotmánybíróság
AB határozat a véleménynyilvánítás alkotmányos védelmének határáról
-
AB határozat a véleménynyilvánítás alkotmányos védelmének határáról
Az Alkotmánybíróság 2019. április 9-én hozta meg azt a határozatát, amelyben azt értelmezte, hogy meddig tart a véleménynyilvánítás szabadságának alkotmányos védelme. Az ügy alapjául az szolgált, hogy az indítványozók 2017. április 14-én Szombathelyen egy járdaszakasz berepedezett részeit lemosható színes festékkel lefestették. Elmondásuk szerint cselekményüket balesetmegelőzési, illetve a közvélemény figyelemfelkeltésének céljából követték el. Az indítványozók által tanúsított magatartás azonban a hatóság szerint a köztisztasági szabálysértés tényállását merítette ki, így ellenük szabálysértési eljárást indítottak.Tovább... (Soltész Péter Ádám)
Az alkotmányjogi oktatás nehézségeiről
-
Az alkotmányjogi oktatás nehézségeiről
A magyarorsz
ági alkotmányos berendezkedés kimondva kimondatlanul egyre távolodik az európai alkotmányosság eszményeitől. Az egyetemi oktatók mandátuma azonban továbbra is arra szól, hogy olyan módon közvetítsék az alkotmányosság értékeit, hogy annak alapján a hallgató megismerje „az ember, az emberi méltóság, emberi jogok, demokrácia és a hatalom korlátozásának elméleti, gyakorlati jelentőségét.” Ez az ellentmondás nehezen kezelhető dilemmát okoz az oktatás során. Meddig mehet el oktató a kritikai megközelítésben, és hol húzódik az a vékony határvonal, amelyen túl már nem az egyes jogintézmények és hazai sajátos megoldások kritikai megközelítéséről, hanem tanórai politizálásról beszélünk? Tovább... (Szilágyi Emese)
Utolsó szög a jogállamiság koporsóján? – Mi lesz a lengyel bírói függetlenséggel?
-
Utolsó szög a jogállamiság koporsóján? – Mi lesz a lengyel bírói függetlenséggel?
Nagy port kavartak a közelmúltban azok a lengyel törvényjavaslatok, melyek a bírói függetlenséget érintik. Tüntetések, éles bírálatok kéz a kézben járnak e törvény-tervezetekkel. Ennek ellenére a szejm, azaz a lengyel törvényhozás alsóháza támogatta a kormány indítványait, majd a szenátus elfogadta azokat. Ezt követően már a lengyel államfő döntésén múlt, hogy aláírja vagy visszadobja a felterjesztett törvényjavaslatokat. Tovább... (Széles Krisztina)
Az Alaptörvény gyakorlata és az európai konstitutcionalizmus
-
Az Alaptörvény gyakorlata és az európai konstitutcionalizmus
A hazai alkotmányosság őre az Alkotmánybíróság. Számos esetben bizonyosodott azonban be, hogy az emberi jogok e testület által garantált védelmi szintje elmarad az európai közös minimumtól. Az EJEB döntései idehaza is egyre több, politikailag érzékeny ügyben hozzák kellemetlen helyzetbe a kormányt és a jogalkotót, amelynek hatására már az Egyezményből való kilépés gondolata is felmerült. Nem kell azonban a hazai jogalkotónak ilyen drasztikus megoldásokhoz folyamodnia annak elérése érdekében, hogy kibújhasson a strasbourgi testület döntéseinek végrehajtása alól. Tovább... (Szilágyi Emese)
Félreértett hatáskörök... avagy nemzetközi jog-e a kvóta-határozat?
-
Félreértett hatáskörök... avagy nemzetközi jog-e a kvóta-határozat?
A migrációs válság igen erősen próbára teszi az európai egység tartópilléreit. Az integráció történetében talán soha ilyen intenzitással nem merült fel az EU tagállamoktól elvárható szolidaritás kérdése, illetve, hogy ki és mennyiben felelős a kapcsolódó feladatok ellátásáért. És persze nem csupán a "feladatok tologatásáról" van szó. A migrációs válság európai szinten kínált megoldásaival szembeni ellenállás hatalmi, politikai érdekek érvényesítésének is az eszköze. Éppen ezért az Unió egy-egy lépésére meglehetősen extrém tagállami válaszok születhetnek. Ennek egyik példája az összefoglalóban tárgyalt kvótareferendum is.
Helyi adó rendelet ügyében döntött az Alkotmánybíróság
-
Helyi adó rendelet ügyében döntött az Alkotmánybíróság
Nem alaptörvény-ellenes az a helyi adó rendelet, amely a településen bejelentett lakóhellyel rendelkező magánszemélyek számára olyan telekadó-kedvezményt biztosít, amelyet az e feltételnek meg nem felelő telektulajdonosok nem vehetnek igénybe - állapította meg a 3142/2015. (VII. 24.) határozatában az Alkotmánybíróság. Az indítványozó a Solymár Nagyközség Önkormányzatának 19/2010. (XII. 14.) önkormányzati rendelete 4. § (1) bekezdése által a fentiek szerint biztosított telekadó-kedvezményt ésszerűtlen és önkényes különbségtételnek tekintette, és amiatt az Alaptörvény XV. cikkének (2) bekezdésében biztosított egyenlő bánásmódhoz való jogának megsértése címén emelt panaszt. Tovább...